Baimė | Fobijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kurie žmonės, žvelgdami į daug mažų skylučių, kurios panašios į matomas lotoso sėklų ankštyje ar bičių koriuose, sriubos ar kavos burbuliukus, oro skylutes šokolade, staiga nepaaiškinamai ima justi nemalonų, odą šiurpinantį jausmą. Tai vadinama tripofobija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Baimė gali būti pražūtinga ir bjauri, tačiau tai taip pat labai naudinga emocija – instinktyvi reakcija į pavojų galiausiai gali padidinti mūsų galimybes išgyventi, kai situacija pakrypsta į blogąją pusę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujo tyrimo duomenimis, akistata su vorų baime gali padėti įveikti ir kitas fobijas, įskaitant aukščio baimę, rašo „Newsweek“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai nustatė galimą ryšį tarp geriamųjų kontraceptikų vartojimo ir baimę apdorojančios smegenų dalies pokyčių. Šios išvados gali padėti paaiškinti su baime susijusius mechanizmus, kurie neproporcingai veikia moteris, skelbia „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Retorikos mokytojas, autorius, lektorius, koučingo specialistas Donaldas Duškinas, sukūręs autorinį metodą – retoterapiją, skirtą savęs pažinimui mokantis kalbėti viešai, pastebi, jog su auditorijos baime susiduria daugiau nei 80 proc. visuomenės. Tačiau šis reiškinys, vadinamas sociofobija, kai bijoma kitų žmonių, ar glosofobija, kai nerimaujama ruošiantis viešam kalbėjimui, anot specialisto, gali įgyti visai kitų spalvų žinant, kokius veiksmus reikėtų atlikti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar bijote klounų? Jūs ne vieni. Kulrofobija, arba klounų baimė, yra plačiai paplitęs reiškinys. Tyrimai rodo, kad ši baimė būdinga ir suaugusiesiems, ir vaikams daugelyje skirtingų kultūrų, rašo sciencealert.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prisiminimai apie traumuojančius įvykius gali išlikti smegenyse dar ilgai po to, kai pats įvykis nutinka – ir sukelti tokias ligas kaip potrauminio streso sutrikimą (PTSS).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pastarosiomis dienomis didėjant įtampai Ukrainoje, visuomenę pasiekia didžiulis informacijos srautas. Vieni, skaitydami naujienas, sugeba išlikti ramūs, tačiau kiti neslepia dėl įvykių jaučiantys nerimą, baiminasi, kad karas gali pasiekti ir Lietuvą. Karo psichologo kapitono Andriaus Jurgaičio teigimu, jausti emocijas yra normalu, tačiau kartu reikėtų mokėti jas kontroliuoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Net 6 mėnesius Mary Nixon ir dar dešimt našlaičių buvo be perstojo žeminami už kiekvieną menkiausią jiems kalbant pastebėtą netikslumą – siekiant išsiaiškinti, ar tikrai vaikai mikčioti pradeda dėl psichologinio spaudimo. Net ir po 64-ių metų eksperimento padariniai šiems žmonėms vis dar jaučiami.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Net jei nebijote vorų, tikriausiai nenorėtumėte, kad vienas ropotų ant jūsų rankos. Bet jei visgi bijote, vien nuo tos minties jums norisi bėgti. Arba parsisiųsti naują Bazelio universiteto programėlę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Puikiai apšviesta gatvė ar tamsi alėja? Dauguma mūsų rinktųsi gatvę su pakankamu kiekiu šviesos, o ne keliautų į tamsią nežinomą alėją. Tačiau kodėl taip yra?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Koronaviruso pandemija į viešąją erdvę vėl grąžino skiepų klausimą: tai kas tie skiepai – vaistai ar nuodai? Kol mokslininkai ir sveikatos priežiūros specialistai ragina pasitikėti šiuolaikine medicina, kitoje barikadų pusėje stovintys skiepų priešininkai pažeria gausybę nepatikrintų argumentų neva tai įrodančių vakcinų žalą žmogui. Kodėl žmonės linkę tikėti konspiracijų teorijomis ir dėl kokių priežasčių lengva įtikėti skiepų žala aiškina prof. Birutė Mikulskienė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Distopinė grožinė literatūra mus paruošė įvairiausioms apokalipsėms. Tarp galimų variantų yra nerangiai kėblinantys zombiai, ateivių invazija ir, žinoma, mirtinos ligos, bet net labiausiai iškrypęs protas negalėjo nuspėti, kad bus graibstyte išgraibstytas vienas svarbiausių gaminių – tualetinis popierius.